Föreläsningsserie på Malmö Konsthall: Helheten är större än summan av delarna | | ![](artists/bilder/Regel30-084.jpg) | Regel 30 av Kristoffer Myskja | | ![](artists/bilder/ralf.jpg) | Rechnender Raum (Calculating Space) av Ralf Baecker | | ![](artists/bilder/voldemars03m.jpg) | Aero Torrents av Voldemars Johansons | | | | | ![](bilder/fulogga.gif) | |
En populärvetenskaplig föreläsningsserie om forskning med anknytning till utställningen Electrohype 2008 på Malmö Konsthall. Serien är ett samarbete mellan Electrohype, Malmö konsthall och Folkuniversitetet. | |
Varje föreläsning föregicks av en specialvisning av utställningen, där verk och detaljer som relaterar till efterföljande föreläsning poängterades särskilt. Visningen hölls av Anna Kindvall (en av curatorerna för utställningen) och Leif Lönnblad (professor i teoretisk fysik). |
|
|
Onsdag 3/12 kl. 19.00 |
Henrik Jönsson Teoretisk fysik, Lunds Universitet |
Livets mönster - om hur celler organiserar sig |
Djur och växter utvecklas från ett befruktat ägg eller ett frö, dvs från en enda cell. Under utvecklingen interagerar celler med varandra för att skapa gemensamma strukturer som bildar våra organ. Henrik Jönsson kommer att diskutera hur detta kan gå till och hur vi kan simulera utvecklingen med hjälp av matematiska modeller. De mönster som bildas under utvecklingens gång uppvisar ofta häpnadsväckande symmetrier och han kommer speciellt förklara förekomsten av gyllene snittet och Fibonaccis talserie i dessa mönster. |
|
Onsdag 10/12 kl. 19.00 |
Thore Husfeldt, Datavetenskap, Lunds Universitet och ITU Köpenhamn |
"Regel 30" - om cellulära automater i naturen och vetenskapen |
Kristoffer Myskjas konstverk, Regel 30, är ett exempel på en så kallad cellulär automat: en väldig enkel idé som ändå innehåller nästan alla aspekter av begreppet "beräkning". Med utgångspunkt i verket gav Husfeldt en introduktion till beräkning som naturfenomen, determinism, komplexitet, avgörbarhet, slumpens natur och algoritmer. |
|
Onsdag 14/1 kl 19.00 |
Gunnar Ohlén, Matematisk fysik, Lunds Universitet |
Kaos - oordning och ordning i det till synes komplexa |
Ordet kaos står i Grekisk mytologi för den oordning som rådde innan världen blev till, medan vi alla vet vad det står för i dagligt tal. I modern naturvetenskap används också ordet kaos och då för att beskriva fenomen som är känsliga för störningar och därmed instabila. Detta kallas ofta för fjärilseffekten - ett vingslag av en fjäril kan ge upphov till en storm några veckor senare. Vad som är både överraskande och spännande är att dessa till synes oordnade fenomen också kan ge upphov till fascinerande strukturer. Visualiserar man dessa strukturer får man figurer som är både vackra och har spännande egenskaper. |
|
Finansiering: Föreläsningsserien är finansierad med stöd från Folkuniversitetet. |